ימים אלו הם ימים של צער על החורבן • יש להימנע משמיעת שירי שמחה מתחילת שלושת השבועות • חוג אירובי שעיקרו לצורך התעמלות אפשר לקיים עד סוף חודש תמוז • מותר לקיים בשלושת השבועות ערב שירה של דבקות בה' וכיסופים לגאולה • בתשעת הימים אי אפשר לקיים שמחת בר מצווה או בת מצווה כפי שמקובל בכל השנה • מראש חודש אב אין לשחות לשם בילוי • בתשעת הימים ממעטים במשא ומתן, ולכן אין לקנות דברים משמחים • בקהילות רבות נהגו להחמיר שלא להסתפר בכל שלושת השבועות
שאלה: האם מותר לשמוע מוזיקה בשלושת השבועות?
תשובה: ימים אלו הם ימים של צער על החורבן, ולכן אף שחכמים לא תיקנו תקנות מיוחדות לבטא בהם צער ואבלות, נהגו ישראל בשלושת השבועות מקצת מנהגי אבלות, ובכלל זה נמנעים מלקיים בהם ריקודים ומחולות (מגן אברהם תקנא, י).
מתוך כך נחלקו פוסקי הדור הקודם אם מותר לשמוע כלי זמר דרך מכשירי חשמל ביתיים בשלושת השבועות. ככל שעוברות השנים ושמיעת מוזיקה דרך מכשירים חשמליים הופכת לרווחת יותר, החגיגיות שבכך פוחתת. למעשה יש לחלק את השירים לשלושה חלקים: האחד הוא שירי שמחה כדוגמת שירי חתונה, שמהם יש להימנע מתחילת שלושת השבועות. השני, שירים שאין בהם לא שמחה מיוחדת ולא עצב מיוחד, ובכללם רוב השירים כיום וכן רוב היצירות הקלסיות, ומהם יש להימנע מראש חודש אב. השלישי, שירים עצובים כדוגמת שירי אבל על אדם שמת או על החורבן, שאותם מותר לשמוע גם בתשעת הימים.
להחליש את המוזיקה
כאשר שומעים מוזיקה בקול רם, גם כאשר היא סתמית, העוצמה נותנת לשיר חגיגיות, והרי הוא נעשה כשיר של שמחה. לכן גם שירים שמותר לשמוע בשלושת השבועות, אין לשמוע בקול רם. כיוצא בזה אין להשתתף בקונצרט של מוזיקה עצובה (רקוויאם) בשלושת השבועות, ואף שזו מוזיקה של אבל, הקונצרט ככלל הוא אירוע חגיגי ומשמח (פניני הלכה זמנים ח, ד, תשפ"ג).
חוג הרקדה וחוג אירובי
אין לקיים בשלושת השבועות חוגי הרקדה, קונצרטים וערבי שירה שמחים, ואין להשתתף בהם.
חוג אירובי שמלווה במוזיקה ועיקרו לצורך התעמלות אפשר לקיים עד סוף חודש תמוז, וישתדלו להתאים לו מוזיקה שאינה ידועה כשמחה.
אירועים חינוכיים־תרבותיים
באירוע חינוכי־תרבותי מותר להשמיע נגינה שמתאימה לאופיו. ואף בתשעת הימים מותר להשמיע שירים עצובים שמבטאים את הצער על החורבן ושירי כיסופים לבניין התורה, העם והארץ (ראו פניני הלכה זמנים ח, ד).
וכן מותר לקיים בשלושת השבועות ערב שירה של דבקות בה' וכיסופים לגאולה, הואיל ואין מדובר בשירי שמחה. ובתשעת הימים מותר לקיים שיחה ולשלב בה שירה ונגינה של שירי צער החורבן וכיסופים לגאולה.
נגינה ושירה בסעודות מצווה
מותר בשלושת השבועות לשיר שירי שמחה בסעודות מצווה, כסעודת ברית מילה, פדיון הבן ושבע ברכות, ועד סוף חודש תמוז מותר גם להשמיע מוזיקה כפי שרגילים בכל השנה.
משהגיע חודש אב אין להשמיע שירי שמחה ממכשיר אלקטרוני, ורק את השירים הנוגעים לשמחת המצווה מותר לשיר בפה. ואף מותר לרקוד במעגל כפי שנוהגים רבים לרקוד בשמחת ברית מילה.
נגינה בהבדלה ובמלווה מלכה
משפחות שרגילות לנגן שירי קודש במוצאי שבת, יכולות להמשיך בכך עד ראש חודש אב, מפני שאווירת השבת שאין בה מנהגי אבלות עדיין שורה בשעות הסמוכות שנועדו לסעודת מלווה מלכה. נוסף על כך מדובר בשירי קודש.
בר מצווה ובת מצווה
עד ראש חודש אב מותר לחגוג שמחת בר מצווה ובת מצווה ביום הכניסה למצוות. וכן מותר להזמין נגנים, ובתנאי שכך מנהגם בכל השנה. כאשר קשה לערוך את המסיבה באותו יום ורוצים לערוך אותה באחד הימים הסמוכים, נכון שבר המצווה או בת המצווה יסיימו בתחילת האירוע ספר חשוב, וכך יוכלו לקיים את השמחה עם מוזיקה או נגנים כפי שרגילים בכל השנה. ואם אינם יכולים לעשות סיום, יוכלו בדיעבד לסמוך על סיום שיעשה אחד הקרובים. כשאין אפשרות כזו, יסמכו בלית ברירה על דרשת בר המצווה או בת המצווה, שהיא דרשה חשובה בדברי תורה, ועל ידה מתבהר שעצם המסיבה היא של שמחה על הכניסה למצוות.
אבל בתשעת הימים אי אפשר לחגוג שמחת בר מצווה או בת מצווה כפי שמקובל בכל השנה, שכן רגילים להזמין אליה משתתפים רבים ולהשמיע מוזיקה, וזה אסור בתשעת הימים. לפיכך נכון לדחות את המסיבה הגדולה לאחר תשעה באב, וביום ההגעה למצוות אפשר לערוך סעודה ביתית עם בשר ויין ועם מספר מוזמנים מצומצם (פניני הלכה זמנים ח, ג).
טיולים ונופש בבית מלון
מותר לטייל ולרחוץ בים או בבריכה עד ראש חודש אב, מפני שרק מראש חודש אב הורו חכמים למעט בשמחה, אבל לפני כן אין איסור לעשות דברים שיש בהם הנאה ותענוג, ורק מאירועים של שמחה יתרה יש להימנע. לפיכך מותר לטייל, לרחוץ ולנפוש בבית מלון עד סוף חודש תמוז.
משנכנס אב ממעטים בשמחה, ולכן צריך להימנע מטיולים ובילויים שעיקרם לתענוג ולשמחה.
אומנם טיול או נופש שנועדו בעיקר לצורך לימודי או בריאותי – מותר לקיים בתשעת הימים.
שחייה בתשעת הימים
מראש חודש אב אין לשחות לשם בילוי. אבל אם השחייה נועדה לצורכי בריאות, למשל אנשים שרגילים לשחות בכל יום כחצי שעה בבריכה, מותר עד שבת חזון, ואחר שבת חזון נכון להחמיר. ומי שצריך לשחות לצורך רפואי, רשאי לשחות עד ערב תשעה באב (ראו פניני הלכה זמנים ח, ה).
שהחיינו בשלושת השבועות
נוהגים להימנע מאמירת ברכת 'שהחיינו' בשלושת השבועות, שהרי איך נברך "שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה" בזמן של פורענות. ואף שיש מחמירים בזה גם בשבתות של ימי בין המצרים, למעשה בשבת אפשר לברך 'שהחיינו'.
מי שהזדמנה לידו מצווה שמברכים עליה 'שהחיינו', כגון ברית מילה, יברך 'שהחיינו' (שולחן ערוך תקנא, יז). וכן הרואה את חברו החביב אחר שעברו שלושים יום שלא ראהו ושמח לקראתו, יברך 'שהחיינו', שאם לא יברך – יפסיד את הברכה.
קניות בשלושת השבועות
כיוון שאין מברכים 'שהחיינו' בשלושת השבועות, אין לערוך קניות שמברכים עליהן 'שהחיינו', כגון בגד או כלי חדש שמברכים עליו 'שהחיינו'. אבל דברים שאין מברכים עליהם 'שהחיינו' מפני שאינם חשובים כל כך, כגון גרביים וגופיות, מותר לקנות עד סוף חודש תמוז. וכן מותר לבני זוג לקנות רהיט, שהואיל והם שותפים בו, ברכתו 'הטוב והמטיב' ולא 'שהחיינו'. אבל יחיד צריך להימנע מקניית רהיט, מפני שברכתו 'שהחיינו' (שם ח, ו).
אבל בתשעת הימים ממעטים במשא ומתן, ולכן אין לקנות דברים משמחים גם כשאין מברכים עליהם 'שהחיינו' כדוגמת גרביים וגופיות, וכן רהיטים לצורך המשפחה שמברכים עליהם 'הטוב והמטיב'. גם קניות דרך האינטרנט בכלל האיסור (שם ח, טו).
נישואין
נהגו ברוב קהילות ישראל שלא לערוך חתונות בשלושת השבועות. כך מנהג כל קהילות אשכנז ורוב קהילות יוצאי ספרד, ומהן קהילות טורקיה, מרוקו, בבל ותימן.
ויש מקהילות יוצאי ספרד שנהגו להימנע מנישואין רק בתשעת הימים, וכך כתב בשולחן ערוך (תקנא, ב, יביע אומר ו, מג).
חתנים מקהילות שנוהגות לערוך חתונות עד סוף חודש תמוז רשאים להזמין לחתונתם תזמורת רגילה, שאין שמחת חתן וכלה בלא כלי זמר. ואף מי שנוהג שלא להתחתן בימים אלו יכול להשתתף ולרקוד בשמחתם, שזוהי שמחה של מצווה.
אירוסין
אין לערוך מסיבות אירוסין גדולות בשלושת השבועות. וגם המקילים לקיים חתונה אינם מקילים לערוך מסיבת אירוסין באולם. אבל מותר לערוך מסיבת אירוסין ביתית עד סוף חודש תמוז עם שירים וריקודים כמקובל, מפני שהיא שמחה של מצווה על הסכמת בני הזוג להינשא.
בתשעת הימים, שצריך למעט בהם בשמחה, אסור אף לערוך מסיבת אירוסין ביתית וצנועה. אבל מותר להורי החתן והכלה להיפגש ולקבוע את תנאי החתונה. ואף שגם במפגש זה יש שמחה ומגישים כיבוד קל, כיוון שעל ידו הקשר בין בני הזוג יהפוך לעובדה מוגמרת, ויש בכך קירוב למצוות החתונה, מותר לקיימו. כמו כן מותר ואף מצווה לרווקים להיפגש בתשעת הימים לשם נישואין (שם ח, ט).
תספורת בשלושת השבועות ותשעת הימים
תיקנו חכמים שלא להסתפר ולא לכבס בגדים בשבוע שחל בו תשעה באב (תענית כו, ב). וכן נוהגים חלק מיוצאי ספרד שלא להסתפר מתחילת השבוע שחל בו תשעה באב, אבל לפני כן מסתפרים (שולחן ערוך אורח חיים תקנא, ג).
אולם בקהילות רבות נהגו להחמיר שלא להסתפר בכל שלושת השבועות. כך הוא מנהג כל יוצאי אשכנז, וכן מנהג חלק מיוצאי ספרד, ובכללם יוצאי מרוקו וג'רבה והנוהגים על פי האר"י (רמ"א תקנא, ד; כף החיים פ; קיצור שולחן ערוך טולידנו שפז, ח, ברית כהונה ב, יב). ומנהג עולי תוניס, אלג'יר ולוב שלא להסתפר מראש חודש.
תספורת לכבוד שמחה של מצווה
לכבוד ברית מילה בשעת הצורך מותר לאבי הבן, לסנדק ולמוהל להסתפר עד שבוע שחל בו תשעה באב. ראוי לחתן בר מצווה שלא להסתפר בימים אלו, מפני שהוא יכול להסתפר לפני י"ז בתמוז. אבל אביו של חתן בר המצווה שרגיל להתגלח בכל יום, יכול להתגלח לקראת סעודת בר המצווה של בנו עד שבוע שחל בו תשעה באב.
גילוח זקן בשלושת השבועות
לפי הנוהגים שלא להסתפר בשלושת השבועות, יש סוברים שיש להחמיר גם שלא להתגלח. וכן נוהגים רבים מהמדקדקים. מנגד יש סוברים שאין איסור להתגלח עד סוף חודש תמוז, כי אין בגילוח שום חגיגיות אלא רק הסרת ניוול. ונכון לכל אדם שינהג כאביו. מי שאין לו מנהג, נראה שעד ראש חודש אב טוב שיתגלח בכל ערב שבת, ואם ירצה להתגלח גם בכל יום – רשאי.
אומנם מראש חודש אב ואפילו לקראת שבת חזון, על פי מנהג יוצאי אשכנז וחלק מיוצאי ספרד נכון שלא להתגלח. ובשבוע שחל בו תשעה באב לכל הדעות אסור להתגלח (פניני הלכה זמנים ח, ט, תשפ"ג).